Mazulis smilšu kastē!
![](https://rimibaltic-web-res.cloudinary.com/image/upload/c_fill,f_auto,h_483,q_auto,w_852/v1/web-cms/caf63d3f89d0a630678eab236deb17ae95f27fe2.jpg)
“Rimi Bērniem” bērnu veselības eksperte Sanita Mitenberga un “Rimi Bērniem” kustības un stājas eksperte Jekaterina Bovtramoviča norāda – mazuli smilšu kastē vai jūrmalas smiltīs var sākt likt no tā mirkļa, kad bērniņš patstāvīgi sēž. “Kāds to sāk darīt jau astoņu mēnešu vecumā, cits tikai desmit mēnešos,” teic Sanita Mitenberga, bet viņas kolēģe Jekaterina Bovtramoviča piebilst, ka tik mazs bērns uzreiz nebūvēs smilšu pilis: “Vecāki var domāt, ka nu tik ieliks bērnu smiltiņās un viņš pats tur spēlēsies, ceps smilšu kūkas u.tml. Nē, tā nebūs. Pavisam mazs bērniņš vēl nav gatavs tik nopietnām nodarbēm smilšu kastē. Fizioloģiski viņa smadzenes vēl nav tik tālu nobriedušas, lai spētu veikt tādas darbības.”
Ko darīt ar mazuli smiltīs?
Jekaterina Bovtramoviča stāsta, ka akcents liekams nevis uz rotaļām kā tādām, bet gan uz bērniņa iepazīstināšanu ar smiltīm, to struktūru. “Pieaugušais var parādīt, kā birst smiltis, kā tās ņemt ar lāpstiņu un bērt spainī vai formiņā,” iesaka speciāliste un piebilst, ka tikai gada vai pusotra gada vecumā mazais sāks kaut ko būvēt: “Taču tas nenotiks tādā klasiskā izpratnē – nevajag gaidīt smilšu pilis. Viņš tikai centīsies atveidot to, ko būs redzējis darām citus smilšu kastē.”
Sanita Mitenberga papildina: “Pirmais, ko mazam bērnam var mācīt – vienkārši pasist ar rociņām pa smiltīm, sajust tās caur plaukstu, pārsijāt no vienas rokas otrā, kā arī rakt bedres. Mazulim jāiemācās jaunas iemaņas, iepazīt apkārtējo pasauli un atklāt sev jaunas sajūtas.”
Pēc gada vecuma bērns kļūst patstāvīgāks, un tad ir īstais laiks, kad sākt mācīt viņam cept smilšu kūkas, iedot lāpstiņu. “Mazuļa koordinācija jau ir apzinātāka, tomēr tāpat vecākiem jābūt blakus, lai viņš nejauši ar lāpstiņu neiemestu smiltis sev acīs, neapēstu tās vai kā citādi nesavainotos. Vecākiem arī jārāda priekšā, kā īsti spēlēties jaunajā rotaļu pasaulē – smilšu kastē,” teic Sanita Mitenberga.
Tāpat vecāki var parādīt, kādas izskatās sausas smiltis un kādas slapjas. Bērniem ar laiku patīk, ka slapjo smilšu forma ir stiprāka un ar tām vieglāk izveidot smilšu pilis vai uzcept smilšu kūku.
Ko smiltis attīsta bērnam?
Galvenokārt tās ir sensorās prasmes, kas ir ļoti svarīgas bērniņa attīstībai, jo tā mazulis iepazīst gan savu ķermeni, gan arī apkārtējo pasauli. Šīs prasmes jeb dažādās maņas attīsta viss apkārt esošais – faktūras, krāsas, skaņas, formas, smaržas, garšas, skaņas.
Taustot smiltiņas, bērnam attīstās sīkā motorika. Ja bērniņš jau staigā un viņam ļauj dzīvoties smiltīs basām kājām, tas palīdzēs attīstīt pēdu muskulatūru, stiprinās balsta sistēmu, attīstīs līdzsvara sajūtu. Un, protams, smilšu kaste ir sava veida SPA, kas ļauj bērniņam justies labi.
Sanita Mitenberga saka: “Bērniem ļoti patīk smiltīs, un ne velti ir arī smilšu terapija, kas palīdz kustību koordinācijai, pārvarēt bailes, iztēles un sīkās motorikas attīstīšanai, kā arī psihoterapijā novēro trauksmes mazināšanos un nervu sistēmas stabilizēšanos.”
Lai smiltīs droši
Sanita Mitenberga saka – pirmais, ko tik mazs bērniņš gribēs, ir ielikt smiltis mutē: “Tāpēc noteikti vecākiem jābūt blakus un visu laiku jāuzmana bērns, jo kopā ar smiltīm var apēst arī parazītu oliņas.” Arī Jekaterina Bovtramoviča atgādina, ka pavisam mazus bērnus ne mirkli nevar atstāt bez uzraudzības smilšu kastē: “Tik mazs bērns vēl neapzinās, kas notiek. Viņš visu pēta, vēro, tāpēc nevar viņu vienkārši ielikt smiltīs un paši “sēdēt” telefonos, atstājot bērnu bez uzraudzības. Noteikti jāskatās, lai smiltis ir drošas, tajās nav kāds stikla gabaliņš, akmentiņš vai kas cits viegli norijams.”
Savukārt pēc spēlēšanās smilšu kastē vajadzētu uzreiz nomazgāt rokas vai vismaz noslaucīt tās ar mitrajām salvetēm. Īpaši svarīgi tas ir tieši maziem bērniņiem, kuri pasauli iepazīst arī caur muti, kā arī bieži liek rociņas mutē zobu šķilšanās laikā, kad niez vai ir sāpīgas smaganas. Kā jau iepriekš minēts, smiltīs var dzīvoties dažādi parazīti un bērniņš gluži vienkārši apēd to oliņas, kas var izraisīt kādas saslimšanas.
Kas jāzina par pašu smilšu kasti?
Ja ir pašiem sava smilšu kaste, tad tās saturu jeb smiltis var lietot vairākus gadus. Vislabāk, ja smilšu kastei ir vāks, ko aizvērt pēc rotaļāšanās, taču var izmantot arī pārklājamu tīklu. Tas pasargās smiltis no dažādiem gružiem un krītošām lapām, kā arī neļaus kaķiem vai citiem dzīvniekiem tur rušināties un izmantot smilšu kasti kā vietu, kur kārtot savas dabiskās vajadzības.
Savukārt, ja negribās, lai bērns pārnāk mājās smilšainām kājām un drēbēm, lieliska alternatīva ir kinētiskās smiltis. Tās var izmantot arī modelēšanai istabā pie galda, un kinētiskās smiltis nekad neizžūst, nav toksiskas, neizraisa alerģiju, un tajās nav baktēriju.
Atceries!
Celtniecības smiltis nav piemērotas bērna rotaļām, jo tās var būt pārāk asas, pat kodīgas, var nosmērēt apģērbu un saturēt kādus gružus.